Senterpartiet

=Senterpartiet=

Senterpartiet er et norsk parti under ledelse av statsministerkandidat Liv Signe Navarsete med hovedkontor i Oslo. Fram til valget i år den 14. september, har Senterpartiet sittet ni regjeringer, blant annet //Kjell Magne Bondeviks regjering//, og den //Rødgrønne regjeringen.//

Historie
I 1920 ble Senterpartiet (Sp) stiftet under navnet //Bondepartiet// med grunnlag i de norske primærnæringsbevegelsene, men byttet navn til Senterpartiet i 1959, etter Bondepartiets siste åpne kritiker av landssvikoppgjøret, Gabriel Moseid, sluttet som stortingsmann. På 20 og 30-tallet blomstret partiet, gjorde det enestående i stortingsvalg, og i 1931 satt de i regjering under Peder Ludvik Kolstad som døde 5. mars det følgende året. Under andre verdenskrig (1939-1945), var Vidkun Quisling insatt som forsvarsminister i datidens //Bondeparti,// noe Jens Hundseid (som tok over statsministerposten etter Peder Kolstad) sa seg svært imot, før han ble medlem i NS i 1933, som fikk ham dømt til 10 års fengsel etter krigen.

//Det er ennå ikke oppklart hva som førte til at Hundseid meldte seg inn i NS, men det blir spekulert i at det var et pragmatisk og rent taktisk valg for å kunne påvirke styret av Norge. Andre teorier som har vært fremlagt går på at Hundseid fryktet represalier fra Quisling, som politisk motstander, og meldte seg inn for å verne seg selv. En tredje, og mer selvsagt teori, er at Hundseid selv var fascist, men på grunnlag av motsetningsforholdet mellom Hundseid og Quisling er det mindre sannsynlig.//¹

I 1965 inntok Senterpartiet regjering igjen, under statsministerkandidat Per Borten. Det varte ikke lenge før Per Borten måtte gå av som statsminister, etter det hadde blitt kjent at fortrolig informasjon om Norge i forhandlingene om EU medlemskap hadde lekket ut til VG. Borten fikk skyld i lekkasjen, men det kom frem i 1980 at Per Bortens presseråd Ole N. Hoemsnes hadde vært ansvarlig.² I 1997 satt Senterpartiet i regjering med KrF og Venstre, under statsminister Kjell Magne Bondevik som gikk av i 2000, og fra 2005 til det kommende valget har Senterpartiet vært i regjering med Sosialistisk Venstreparti (SV) og Arbeiderpartiet i den //Rødgrønne regjeringen.//

Dagens Senterparti
Senterpartiet lener mot venstre på den politiske aksen og ikke så langt mot sentrum som de en gang var på slutten av 1960-tallet. Dagens Senterparti ønsker å skape et grønt næringsliv gjennom økt satsing på samferdsel, hvor kollektiv er førstevalget.

Grønn næringspolitikk
1. Økt støtte til bioenergi og varmeproduksjon for å stimulere til mer fornybar energi og skape flere arbeidsplasser i viktige distriktsnæringer.

2. Ha ei energinøytral ordning med grønne sertifikat. Fornybar varmeproduksjon skal være inkludert i tillegg til energi fra vind-, små-, mini- og mikrokraftverk. Vi må ha ei støtteordning som løser ut vesentlig utbygging av fornybar energi fram til ordninga med grønne sertifikat er på plass.

3. Ha ei kraftfull satsing på vindkraft med videreutvikling av teknologi og sikring av kapital. Vi vil opprette Statvind som skal være en motor og medspiller i forsking, utvikling og kommersialisering av vindkraft, spesielt til havs.

4. Opprette «miljøfunn» – investeringsstøtte til bedrifter som investerer i ny og miljøvennlig teknologi og som fremmer miljøforskning og teknologiutvikling.

5. Utvikle skattefunnordningen. Vi vil stimulere til nyskaping og utvikling i de mange små og mellomstore bedriftene.

6. Fjerne arbeidsgiveravgiften i tre år for nyetablerte kunnskapsbedrifter og gi skattefradrag til personer som investerer i nyetablerte kunnskapsbedrifter.

7. Fjerne formueskatten på arbeidende kapital for selvstendig næringsdrivende. Senterpartiet vil styrke egenkapitalen i bedriftene for å få et mer robust næringsliv.

8. Fjerne revisjonsplikten for små bedrifter og forenkle aksjeloven for små selskaper. Vi vil forenkle regnskaps- og rapporteringskrav for små og mellomstore bedrifter. Ingen bedrift skal rapportere opplysninger til det offentlige mer enn en gang.

Grønn samferdsel
9. Ha et krafttak for økt vedlikehold og investeringer på veinettet vårt. Vi vil ha økt vedlikehold og investeringer på fylkes- og stamveiene. Fylkene må få tilført midler for å sikre god standard på riks- og fylkesveiene. Økt frekvens og kapasitet på ferjene er viktig for å sikre alle et heldøgns veinett og en årlig ras- sikringsmilliard må på plass for å sikre trygg framkomst.

10. Økt trafikksikkerhet – vi har ikke et liv å miste. Trygge veier trenger gul midtstripe, rumlemerking, midtdelere og bedre trafikkovervåkning. Vi vil bygge ut gang- og sykkelveier i gangavstand til skolene og sammenhengende sykkelveinett i byer og tettsteder. Ei bedre kjøreopplæring skaper bedre sjåfører. Vi vil legge større deler av kjøreopplæringa inn i videregående skole.

11. Ha 40 000 kroner i vrakpant for bytte til miljøvennlig bil. Vi vil bruke av- giftspolitikken for å få en grønn bilpark og fremme salg og bruk av null- og lavutslipps- biler som el-biler, plugg inn-hybridbiler, hybridbiler og biodrivstoff.

12. Øke frekvens og kapasitet på riks- og fylkesvegferjer og sikre alle et heldøgns vegnett.

13. Øke tempoet i utbyggingen av jernbanen og bygge dobbeltspor i intercity- triangelet på Østlandet og rundt de store byene. Gjøre tog til førstevalget for pendlere i bynære områder. Krysningsspor må prioriteres på alle strekninger som har kapasitetsutfordringer.

14. Prioritere framkomst for kollektivtransporten i byene og sentrale strøk gjennom hyppigere avganger og flere ruter, samt bedre kollektivfelt for buss. Innføre vei- prising i større byer når tilfredsstillende kollektivløsninger er på plass.

15. Høyere fart for toget. For alle nye strekninger er målet en høyest mulig fart. Det bør tilrettelegges for 250 km/t der det er mulig. Vi vil utrede høgfartstog mel- lom Oslo og de største byene i Sør-Norge, samt Oslo – Trondheim og Oslo -– Gøteborg.

16. Superbreiband. Senterpartiet vil bygge ut fiberbasert kommunikasjonsnett i hele landet og sørge for at bedrifter, offentlige institusjoner og alle husholdninger får tilgang til fiberbasert breiband i offentlig regi innen 2015.

Nær og trygg eldreomsorg
17. Eldreomsorgen skal bygges ut på de eldres premisser. Botilbudet skal passe den enkelte, med god faglig kompetanse og flere leger. Vi skal bygge ut sykehjems- plasser, omsorgsboliger og dagtilbud hvor vi også sikrer et godt aktivitetstilbud til alle.

18. Nær omsorg med flere helsetjenester nær den eldre pasienten. Senterpartiet vil flytte flere helsetjenester nær den enkelte slik at eldre pasienter kan sikres god oppfølging og helsetjenester nær hjemmet. Vi vil bygge ut forsterkede syke- hjem slik at den eldre sikres god rehabilitering og medisinsk kompetanse nær hjemmet.

19. Bedre tilrettelegging for de som bor hjemme. Vi vil gi tilbud om hjemme- besøksordning for eldre over 80 år for vurdering av helse- og omsorgsbehov og fysisk tilrettelegging. Alle skal få økonomisk og praktisk hjelp til å tilpasse boligen, og vi vil ta i bruk teknologi i hjemmet slik at flere skal føle seg trygge i sitt eget hjem.

20. Gjennomføre et kompetanseløft innen eldreomsorgen i kommunene. Vi vil fortsette å styrke kommuneøkonomien slik at kommunene kan ansette flere i pleie- og omsorg. Vi skal ha bedre legedekning og kvalifisert personell i den nære omsorgen. Ansatte må sikres rett og plikt til gjennomføring av videreut- danning og kompetansehevende tiltak.

21. Sikre rekruttering av gode fagfolk og gi de ansatte bedre arbeidsvilkår gjennom blant annet å tilby større stillingsprosenter og fjerne uønsket deltid. Senterpartiet vil gjennomføre et likelønnsløft for å rekruttere flere til om- sorgsyrkene for å løse de store velferdsoppgavene i framtida. En skole for kunnskap

22. Flere lærere er viktigere enn flere skoletimer. Senterpartiet vil prioritere res- surser til økt lærertetthet framfor utvidet skoledag og la SFO være et frivillig tilbud. Flere og bedre lærere vil gi et bedre tilbud til den enkelte elev. Gjennom lærere med autoritet skapes ro og orden i klasserommet. Hver enkelt får til- passet undervisning.

23. Styrke læreren. Læreren som fagperson må få mulighet til å utøve yrket på en god måte. Vi vil styrke læreren som pedagog og sikre rett og plikt til gjennom- føring av videreutdanning og kompetansehevende tiltak som hospitering. Ny- utdannede lærere skal få tilbud om personlig veiledning i rollen som -klasseleder.

24. Krav til kvalitet i lærerutdanningen. Senterpartiet vil beholde en fireårig lærer- utdanning, men legge større vekt på pedagogikk og praksis. Vi vil stille krav om minst 4 i norsk, matematikk og engelsk og ta i bruk intervju ved opptak til lærerutdanningen. 25. Mer praktisk retta skolehverdag. Det skal være rom også for den praktiske kunnskapen i den norske skolen. Undervisninga skal også oppfattes som relevant for den gode praktikeren. Vi vil at elevene skal ha mulighet for en mer praktisk rettet undervisning fra 9. skoleår.

26. Kunnskap og fellesskap skal være bærebjelkene i den norske grunnskolen. Vi vil ha oppmerksomhet rettet mot tidlig mestring i lese- og skriveopplæringen, samt matematikk og engelsk. Ekstra tiltak mot elever skal settes inn tidlig i ut- danningsløpet.

27. Stopp frafallet i videregående skole. Senterpartiet vil redusere frafallet i videregående skole ved å skape en bedre rådgivning gjennom egen utdanning for de som skal være rådgivere ved skolene, ha rådgivningstjeneste på nett og etablere «din egen rådgiver» fra 8. klasse og ut videregående.

Energi, klima og miljø
28. Ikke åpne for petroleumsutvinning utenfor Lofoten, Vesterålen og på Møre- blokkene. Vi vil sette hensynet til fiskerinæringa, fornybar ressurser og miljøet først.

29. Stille krav om CO2-rensing på nye gasskraftverk og gjøre statlige investeringer i infrastruktur for fangst og lagring av CO2.

30. Sikre offentlig eierskap til vannkraftressursene og opprettholde hjemfalls- ordningen.

31. Ha lik nettleie over hele landet. Strømforsyningen er felleseie.

32. Prioritere skjøtsel av eksisterende verneområder, og sørge for at det samtidig med vedtak om nytt vern blir bevilget penger til utarbeiding av forvaltningsplan og skjøtsel av området i åra som kommer.

33. Bruk framfor vern. Senterpartiet vil ha en differensiert politikk for å verne viktige rekreasjonsområder i pressområder og sikre en fornuftig bruk i spredt- bygde strøk. Vi vil stimulere til at byer kan legge til rette for grønne områder og friluftsområder for innbyggerne.

34. Gå i mot bruk av atomkraft i Norge og arbeide for reduksjon av atomkraft internasjonalt.

En økonomisk politikk for å nå politiske mål
35. Skatt etter evne er hovedprinsippet for vår skatte- og avgiftspolitikk. Formues- og inntektsskatten bør i større grad gjøres progressiv gjennom økt skatt på høye inntekter og lettelser i bunn.

36. Vi vil bygge landet og investere i framtida. Investering i infrastruktur og samferdsel er ei framtidsretta investering. Senterpartiet vil bruke oljeverdiene til å bygge ut veier og jernbane, slik at bedrifter over hele landet står sterkere i konkurransen og at folk kan bo der de vil.

37. Heve grensen for BSU-sparing til 300 000 kroner. Vi vil gi ungdom en økt sjanse til å kunne spare til egen bolig.

38. Redusere matmomsen, gi fullt momsfritak på frukt og grønt og ha økte sukker- avgifter. Senterpartiet vil bruke avgiftspolitikken til å bygge opp under politiske mål som fordeling og bedre folkehelse.

39. Ha skattefradrag for enslige. En stor del av befolkningen i dag lever i en- persons-husholdninger. Senterpartiet vil ha en politikk som fordeler inntekter og skatter bedre i befolkningen og hvor livssituasjon ikke skal bestemme mulighetene dine.

Miljøvennlig matproduksjon
40. Norsk jordbruk skal være Norges bidrag til global matvaresikkerhet. Et ressurs- sterkt land som Norge er forpliktet til å bidra til mest mulig global matproduk- sjon for å møte befolkningsveksten og stanse sultproblemene. Hovedtrekkene i jordbrukspolitikken må utformes gjennom nasjonale ordninger. Vi vil styrke inntektsmulighetene kraftig for å sikre at landbrukets produksjon blir stor nok til å dekke mest mulig av etterspørselen.

41. Sikre lønnsom drift også på mer marginale jordbruksareal gjennom differensierte virkemidler og gi økt stimulans til beiting for å høste fôrres- sursene i utmarka og bevare kulturlandskapet. Vi må styrke inntekstmulighetene kraftig for alle yrkesutøvere i jordbruket.

42. Føre en restriktiv jordvernpolitikk med sterke begrensninger og føringer for omdisponering av dyrka mark, og styrke innsatsen med å ta vare på verneverdig kulturlandskap. Vi vil fortette bosettingen i tettsteder og byer for å skjerme viktige naturtyper og matjord.

43. Norsk landbruk skal være miljøvennlig. Norsk landbruk skal være et langsiktig og bærekraftig landbruk som tar miljøutfordringene på alvor. Vi vil stimulere til miljøvennlige driftsformer. Dreining av drifta i mer miljøvennlig retning skal gi en tydelig bedring av lønnsomheten. Vi vil støtte forskning og utvikling av teknologi som kan gi miljøgevinster i landbruket.

Fisk for fellesskapet
44. Fiskeriressursene tilhører det norske folk i fellesskap. Ingen enkeltpersoner eller enkeltselskaper kan gis evigvarende og eksklusive rettigheter av disse ressursene, mens andre stenges ute. Kvotefordeling skal sikre stabilitet og forutsigbarhet og en politisk styring av kvotene for å sikre bosetting i mange små kystsamfunn, og dessutan å sikre rekruttering til næringa.

45. Sikre en desentralisert mottaksstruktur gjennom føringsordninger og midler til mottaksstasjoner der det ikke er alternativer for levering.

46. Prioritere lokal tilknytning og eierskap innen fiskeri og havbruk og ha en erstatningsordning for sanering av sjukdom i samarbeid med næringa.

Utdanning og forskning for framtida
47. Fordele studieplassene jevnere i landet. Universiteter og høgskoler er viktige for utviklingen i alle deler av landet. Senterpartiet vil ha ei jevnere fordeling av studieplasser slik at alle får utdanningsmuligheter der de bor.

48. Stabil og forutsigbar finansiering av universiteter og høgskoler. Universitetene og høgskolene skal få økt basisbevilgning og være mindre avhengig av antall avlagte studiepoeng.

49. Øke bevilgninger til vitenskapelig utstyr for å bedre vilkårene for forskningen på de ulike institusjonene. Vi vil etablere en ordning hvor utdanningsinstitusjoner kan gå sammen om felles utstyr.

50. Opprette «karrieresenter» og «gründerskoler» ved alle de statlige høgskolene.

51. Økt internasjonalisering av forskningen. Senterpartiet vil etablere finansierings- ordninger som fremmer forskningssamarbeid med internasjonale miljøer som er særlig viktig for norske prioriterte forskningsområder.

52. Øke stipend- og lånesatsene slik at det er mulig å være heltidsstudent og øke kvaliteten på resultatene. Senterpartiet vil innføre 11 måneders studiestøtte.

53. Ettergivelse av studielån. Vi trenger folk som har høyere utdanning over hele landet. Vi vil utvide ordningen med studielån slik at alle låntakere som er bosatt og arbeider i kommuner med differensiert arbeidsgiveravgift, kan få ettergitt studielån med seks prosent av opprinnelig lån, maksimalt 15 000 kroner per år.

Ei god helsetjeneste i nærområdet
54. Økt satsing på forebyggende helsearbeid. Senterpartiet vil gi folkehelsearbeidet høyere politisk prioritet. Forebygging av helseproblemer lønner seg og vil redusere sosiale helseforskjeller, hindre kroniske lidelser, gi lavere offentlige ut- gifter og øke livskvaliteten hos folk. Kommunehelsetjenesten må styrkes slik at forebyggende arbeid kan prioriteres.

55. Gi frivillig sektor og organisasjonene en sterkere rolle i gjennomføringen av helsetiltak.

56. Etablere distriktsmedisinske senter og flere mobile team fra spesialisthelsetje- nesten som kan bistå kommunene og primærhelsetjenesten for å øke kvaliteten på helsetilbudet der folk bor.

57. Fødetilbud ved alle lokalsykehus.

58. Tilføre lokalsykehusene flere oppgaver. Behandling av sykdommer av stort omfang må i større grad desentraliseres. Høyspesialiserte sykdommer bør sentraliseres til få, større sykehus for å sikre kvaliteten i tilbudet.

59 Ha en akuttberedskap av høy kvalitet som sikrer pasientene rask og god akutt- behandling. Senterpartiet vil bygge ut ambulansetjenestene slik at tida fra man trenger hjelp til man er under kyndig behandling reduseres.

60. Pengene skal ikke styre hvilken hjelp du får. Senterpartiet vil utvikle nye -fi- nansieringsordninger ved sykehusene slik at vi får en effektiv behandling av alle sykdommer og kroniske og sammensatte lidelser. Den innsatsstyrte fi- nansiering skal ikke overstige 40 prosent.

61. Styrke arbeidet med organdonasjon slik at donorpotensialet blir utnyttet og be- hovet for organdonasjoner blir dekket.

Likestilling, arbeid og velferd
62. Ha en likelønnspott for å utjevne lønnsgapet mellom utøvere innen helse og omsorg, og utdannings- og profesjonsgrupper med like lang utdanning.

63. At loven om yrkesskadeerstatning skal gjennomgås og tilpasses alle yrkes- grupper.

64. Slutt på ufrivillig deltid. Senterpartiet vil ha et landsomfattende prosjekt der alle kommunene kartlegger omfanget av deltidsarbeid og utarbeider tiltak med sikte på å unngå ufrivillig deltid.

65. Rett til lønn for alle som arbeider med varig tilrettelagt arbeid (VTA-bedrift).

66. Få flere bransjer underlagt tariffbestemmelser og forenkle prosedyrene for -all- menngjøring av tariffavtaler.

67. Gi selvstendige næringsdrivende samme rettigheter som arbeidstakere til sykelønn, også ved barn og andre pårørendes sykdom.

Boligpolitikk
68. Alle skal ha rett til egen bolig enten ved å eie eller leie. Vi vil videreutvikle bo- støtten ved å heve inntektsgrensene slik at flere kan få bostøtte og legge til rette for at flere kan få startlån i Husbanken. Videre vil vi ha 5000 flere kommunale utleieboliger.

69. Bedre bomiljø. Vi vil vurdere flere helhetlige bydelssatsinger for bedre bomiljø i andre byer slik som det er gjennomført i Groruddalen i Oslo.

Familie
70. Videreutvikle kontantstøtten. Vi vil videreutvikle kontantstøtteordningen ved å målrette den mot familier der en av foreldrene er hjemme med barn under to år.

71. Innføre tredeling av foreldrepermisjonen hvor en tredjedelav permisjonen fordeles mellom mor og far.

72. Øke engangsstønaden til kvinner uten opparbeidede rettigheter.

73. Øke adopsjonsstøtten til 1G – 70 256 kroner (2009).

74. Målet om 100 prosent barnehagedekning skal i større byer rettes inn mot bydeler og ikke bygrenser, for å sikre at barn får barnehageplass i sitt eget nærmiljø.

Integrering
75. Gi statsborgerskap etter bestått samfunns- og språktest.

76. Nedsette en integreringskommisjon for å vurdere tiltak og fremme forslag til forbedringer av integreringen.

77. Fjerne arbeidsgiveravgiften for flyktninger de første fem åra de er bosatt i Norge.

78. Ha gratis kjernetid for alle femåringer i barnehager i områder med stor minoritetsandel i befolkningen.

79. Gi hjemmearbeidende innvandrerkvinner bedre mulighet til å lære seg norsk språk, samfunnsliv og verdisett.

80. Bruke frivillige organisasjoner i integreringsarbeidet. Vi vil gjøre det attraktivt for organisasjoner, lag og foreninger å engasjere seg i integreringsspørsmål -lo- kalt.

Frivillighet og kultur
81. Momsen på frivillig arbeid skal kompenseres fullt ut.

82. Enklere å drive frivillig arbeid. Vi vil gjennomgå tilskuddssystemet for å tilføre nye former for frivillig virksomhet offentlig støtte, redusere byråkratiet og gjøre all samhandling med det offentlige nettbasert.

83. Innføre «Kulturskoleløftet» ved en fireårig opptrappingsplan for kulturskolene for å nå målet om at minst 30 prosent av alle barn skal få tilbud om plass.

84. Sikre gode støtteordninger for bygging av idrettsanlegg for bredde- og -kon- kurranseidrett tilpasset barn, ungdom og voksne.

85. Ha skattefradrag for bedrifter som støtter kulturtiltak.

86. At staten tar et større ansvar for vedlikehold av kirkebygninger og tar helt over vedlikeholdsansvaret for middelalderkirkene.

87. Utvide instrumentfondet og legge til rette for at kor og korps skal kunne ha dirigenter og instruktører ansatt i den lokale kulturskolen.

Helhetlig nordområdepolitikk
88. Opprette et nordområdefond på 100 milliarder kroner. Fondet skal utløse ak- tivitet knyttet til blant annet infrastruktur, lokal verdiskaping i forbindelse med aktivitet på sokkelen og reiselivet.

89. Norge skal ta et ledende ansvar i nord for sikkerhetspolitisk beredskap, miljø- og ressursovervåkning og redningsarbeid i samarbeid med de andre nordiske landene, Nato og Russland.

90. Sikre aktivitet i nord. I forbindelse med nye utlysninger og i oppfølgingen av den petroleumsaktiviteten som er i nord, skal staten stille konsesjonskrav som sikrer at det blir reell aktivitet og ringvirkninger i den nordlige landsdelen.

91. Nord-Norge bør være ledende når det gjelder telemedisin, arktisk landbruk og havvindkraft. Senterpartiet vil etablere et telemedisinsk senter med tanke på å tjene regionen på tvers av landegrensene. Vi vil styrke forskningen på arktisk landbruk og bygge merkevarer for arktiske jordbruksprodukter. Det regionale initiativet for havvindkraft må styrkes. Potensialet for vindkraft er stort i Nord- Norge.

92. Styrke reiselivssatsinga i Nord-Norge.

Et forsvar forankret i folket
93. Allmenn verneplikt for menn skal være fundamentet for det norske forsvaret. Norge skal ha et folkeforsvar og ikke et vervet forsvar.

94. Dimensjonere og organisere Forsvaret ut fra vårt lands særpreg og utfordringer. Den nasjonale forsvarsevnen skal alltid gis førsteprioritet ved bruk av knappe ressurser.

95. Klart FN-mandat ved utenlandske operasjoner. Norge er avhengig av alliert støtte fra Nato for å kunne møte utfordringer mot norsk sikkerhet. I den grad Norge deltar i Nato-operasjoner utenfor alliansens område, skal dette skje på oppdrag fra FN med bakgrunn i et klart FN-mandat.

Internasjonalt
96. Nei til norsk EU-medlemskap. Senterpartiet vil være garantisten for at Norge ikke søker norsk EU-medlemskap i en ny regjering. Vi vil også arbeide for at vi sier opp EØS-avtalen og vil nøye følge utredningen om avtalens konsekvenser for Norge.

97. Arbeide for en ny klimaavtale etter Kyoto-perioden som inkluderer alle land. Matsikkerhet må også inn i forhandlingene som en del av en ny klimaavtale. For å skape forståelse hos alle for et felles ansvar, må de rike landene bære hoved- delen av kostnadene som fattige land blir påført som følge av klimaendringene til nå.

98. Økt markedsadgang for u-land på det norske markedet. Senterpartiet vil for- svare retten til å styrke utviklingslandenes markedsadgang til Norge på bekost- ning av annen – og subsidiert – import fra den rike delen av verden. Vi arbeider internasjonalt for at alle former for eksportstøtte og dumping av matvarer skal opphøre.

99. Bistanden skal på sikt økes til 1,5 prosent av BNI.

100. FN skal være en slagkraftig og handlekrafti global organisasjon. Vi går inn for en utvidelse av FNs sikkerhetsråd for å få en bedre representasjon av mangfoldet mellom FNs medlemsland.³

= =

Referanser
1. Nielsen, May-Brith Ohman: //Bondekamp om markedsmakt; Senterpartiets historie 1920-1959//, Oslo 2001 2. [|Stortinget Biografi] 3. [|Senterpartiet 09]